Copyright Duha © 2025, Žádný příspěvek ani jeho část nesmí být reprodukován bez souhlasu autora a bez oznámení redakci.
![Podpořil Jihomoravský kraj Podpořil Jihomoravský kraj](/sites/duha.mzk.cz/files/souboryredakce/tansparentJMK.png)
Hudební oddělení jsou dnes ve veřejných knihovnách (typu bývalých okresních knihoven) samozřejmostí. To v třebíčské městské knihovně bylo otevřeno 1. února 1999. Oddělení poskytuje absenční výpůjčky CD, prezenční poslech CD a LP (4 poslechová místa) a rovněž funguje jako zvuková knihovna, tzn. zajišťuje služby pro zrakově postižené čtenáře. Fond tvoří asi 1 200 titulů CD. Naší snahou je, aby ve fondu byly zastoupeny všechny hudební žánry a styly. Asi 160 tituly je zastoupena vážná hudba, 50 tituly mluvené slovo, zbytek je rozdělen mezi populární hudbu, folk, jazz, operetu, muzikály, písničky pro děti, etnickou hudbu ad. V posledních dvou letech byl rovněž doplněn fond notových materiálů a dokumentů s hudební tematikou. Z důvodu každodenní dostupnosti pro uživatele je tento fond umístěn v dospělém oddělení. Zvukové knihy jsou v současné době prezentovány téměř 600 tituly.
Hudební oddělení bylo od počátku zamýšleno a budováno nejen jako výpůjční místo, ale také jako místo, které bude sloužit k pořádání nejrůznějších kulturních akcí. Proto je jeho součástí malé pódium a asi 50 stálých míst, které je možno v případě potřeby posílit až téměř na 100.
Konají se tu nejrůznější pořady, besedy, divadelní představení, vystoupení dětí, setkání se zrakově postiženými apod. Od počátku činnosti oddělení se zde také začaly konat hudební pořady. Nejprve nahodile, většinou jedenkrát ročně, ale s přibývajícím zájmem návštěvníků jsme se rozhodli udělat z nahodilosti příjemné pravidlo. V roce 2001 jsme podali žádost o poskytnutí dotace na MK ČR v rámci Programu Knihovna 21. století. Projekt s názvem Hudba pro všechny generace byl kladně ohodnocen, stejně jako projekty v letech následujících. Díky podpoře ministerstva jsme tak mohli nejširší veřejnosti v uplynulých letech nabídnout poměrně slušný počet hudebně vzdělávacích pořadů. Nikdy nebylo a není naším cílem směrovat do knihovny komerční vystoupení a nechceme našimi pořady suplovat činnost komerčních subjektů. Vždy se snažíme, aby naše pořady měly charakter pořadů vzdělávacích. Tak měli posluchači možnost získat ucelené informace například o jazzu, folku, world music, muzikálech, folklóru i o konkrétních osobnostech z hudebního světa. S úspěchem se setkaly i pořady zhudebněné poezie, mezižánrové klavírní improvizace nebo vystoupení mladé třebíčské kytaristky Hanky Hložkové a místního pěveckého souboru Slunko. Jedním z důvodů úspěšnosti je i to, že se nejedná o komerční akce, ale o pořady zajímavé, poučné a vedené kvalitními lektory, kteří dokáží podat danou problematiku formou srozumitelnou laikům, ale která je současně dostatečně zajímavá i pro odborníky. V řadách přednášejících se objevili: hudební kritik a publicista Jiří Černý, hudební skladatel a publicista Jan Burian, hudební publicista Petr Dorůžka, skladatel a interpret Zdeněk Král ad. Jednotlivé pořady jsou ohlašovány příslušným autorským svazům a jsou z nich odváděny odměny. Akce se snažíme oživit i výstavkami z materiálů knihovny, na některá témata jsou zhotoveny bibliografie.
Vzhledem k narůstající četnosti pořadů jsme se rozhodli koncem roku 2002 dovybavit oddělení hudebním aparátem nezbytným k jejich ozvučení. Návratnost této investice se předpokládala do tří let, což se také potvrzuje, neboť zařízení je využíváno i pro další akce.
Hudební pořady, jak ukazují naše zkušenosti, patří k těm aktivitám, které se nejvíce podílejí na propagaci samotné existence knihovny. Právě ony přivádí do knihovny nové potenciální čtenáře, proto se snažíme si je „hýčkat“ a udržet si získanou úroveň. Ukazuje se totiž, že ačkoliv různé komerční subjekty v našem městě nabízí obrovskou škálu hudebních pořadů, jistá mezera zůstala a nám se ji, soudě dle reakcí návštěvníků, podařilo objevit a zaplnit. Nejde nám totiž pouze o využití volného času obyvatel města, byť určitě smysluplného. V popředí našeho zájmu stojí vzdělávací charakter pořadů, díky němuž je můžeme zahrnout do „kolonky“ celoživotního vzdělávání. A že je to oblast, o kterou se nyní zájem mezi veřejností zvyšuje, všichni v knihovnách velmi dobře víme. A nutnost obracet se vstřícně k současným potřebám uživatelů platí i pro hudební knihovny, Jsme si dobře vědomi, že značná část obliby a s ní související návštěvnost našich pořadů spočívá v cykličnosti jejich pořádání, a proto jsme se i v roce letošním obrátili na MK ČR s žádostí o podporu jejich konání.
A vzhledem k tomu, že roky zakončené „čtyřkou“ jsou tradičně vnímány u nás i v zahraničí jako „roky české hudby“, rádi bychom se v roce letošním zaměřili na pořady o české hudbě. Hodláme přitom představit českou hudbu nejen v jejich jednotlivých epochách, ale také prostřednictvím konkrétních osobností české hudby, např. Leoše Janáčka nebo dvojice Suchý a Šlitr. Naším záměrem je rovněž přispět k propagaci programu MK ČR „Česká hudba 2004“. Zatím nevíme, zda náš projekt uspěl, nicméně doufáme, že se nám to podaří a opět budeme moci našim čtenářům, kteří se ostatně už sami dotazují, připravit kvalitní nabídku.