Copyright Duha © 2025, Žádný příspěvek ani jeho část nesmí být reprodukován bez souhlasu autora a bez oznámení redakci.
![Podpořil Jihomoravský kraj Podpořil Jihomoravský kraj](/sites/duha.mzk.cz/files/souboryredakce/tansparentJMK.png)
Od prosince do února probíhala v Moravské zemské knihovně výstava cestopisů z tamních historických fondů. V jejím rámci byla představena řada tisků a rukopisů, část z nich dokonce poprvé.
Přes velký časový odstup od doby vzniku vystavených dokumentů nabídla výstava výsostně aktuální téma. Mezi časté cíle poutníků a spisovatelů totiž patřil i Blízký východ s památnými místy známými celému křesťanskému světu z biblických textů. Tehdejší stereotypní pohledy na muslimy, židy i východní křesťany, jejich jednání, oblékání nebo veřejný život jsou velmi podobné dnešním zkratkovitým mediálním hodnocením. Prostřednictvím textů starých několik staletí bylo možné zřetelněji vidět často iracionální kořeny těchto představ. Směs obav z odlišného a neznámého, stará antropologická konstanta podněcovaná také z politických důvodů, určovala pohled nejen na obyvatelstvo Palestiny. Srovnáním památných míst s dávno minulými biblickými a antickými časy ústilo v častá negativní hodnocení všeho, co tuto domněle zlatou dobu převrstvilo, přineslo pohrdání vším, co se nesrovnávalo s normami latinského křesťanského kulturního okruhu.
Cestopisy měly na těchto hodnoceních nemalý vliv. Knihy totiž zprostředkovávají charakteristiky, popisy a hodnocení vzdálených zemí a jejich obyvatel ve stovkách shodných exemplářů a tím se významně podílí na rozšíření těchto představ ve společnosti; nová vydání je potom potvrzují a dále rozvíjejí. Dlouhý život tradovaných obrazů, navzdory změnám jejich významů v čase, spojuje naše představy o cizím a vzdáleném s cestopisy starými stovky let.
Návštěvníci mohli sledovat proměnu cestopisu od středověku, přes období humanismu až na samotný práh moderní doby. Jednotlivá období byla reprezentována klíčovými osobnostmi a jejich díly. Středověk byl zastoupen pracemi Marka Pola a tzv. Mandevilly, pozdně humanistická díla byla představena na příkladu knihy Kryštofa Haranta a počátek 18. století se odrážel v cestopise učeného servity Angelika Müllera. Tuto základní osu potom doplnila díla dalších autorů, cestovatelské příručky, nebo třeba mapy a atlasy.
K výstavě byl vydán katalog obsahující studie k jednotlivým nastíněným obdobím, nezbytnou součást tvořil samotný přehled vystavených děl. Katalog má ambici nabídnout podnětné texty k podobě cestopisu v minulosti, představit známá i polozapomenutá díla, jejich konkrétní výtisky s vlastní historií i, v obecné rovině, způsob konstruování stereotypního obrazu cizince, respektive cizí země.