Copyright Duha © 2025, Žádný příspěvek ani jeho část nesmí být reprodukován bez souhlasu autora a bez oznámení redakci.
![Podpořil Jihomoravský kraj Podpořil Jihomoravský kraj](/sites/duha.mzk.cz/files/souboryredakce/tansparentJMK.png)
RNDr. Iveta Macurová je vedoucí oddělení rozvoje venkova a zemědělství Odboru regionálního rozvoje Krajského úřadu Jihomoravského kraje. Je členkou krajské hodnotící komise Vesnice roku Jihomoravského kraje a od roku 2018 se podílí na hodnocení knihoven v soutěži Komunitní knihovna Jihomoravského kraje. Je odpovědná za dotační titul Obecní knihovny v rámci dotačního programu Podpora rozvoje venkova Jihomoravského kraje. Zasloužila se o vydání knihy Jihomoravský krajáč – tradičních receptů z obcí zapojených do soutěže Vesnice roku v Jihomoravském kraji.
Vážená paní doktorko, jako členka hodnotící komise krajského kola Vesnice roku máte příležitost v rámci návštěv jednotlivých obcí nahlédnout i do jejich knihoven. Současně z pozice administrátora dotačního programu Podpora rozvoje venkova Jihomoravského kraje, jehož součástí je od roku 2016 dotační titul Obecní knihovny, máte velmi precizní přehled o žádostech obcí ke zvelebení svých knihoven. Jak vy sama vnímáte za dobu svého působení v pozici člena krajské komise a především od roku 2016 administrátora dotačního titulu Obecní knihovny proměny, kterými procházejí?
Knihovny, které čerpají dotace z našeho programu, se postupně zútulňují, nabízejí více aktivit, a tudíž mají i více návštěvníků. O knihovny je ze strany obcí také větší zájem, starostové si uvědomují, že kultivovaný prostor knihovny lze využít nejen k výpůjčkám knih. Knihovny jsou hezčí a praktičtější nejen pro čtenáře, ale i pro ostatní návštěvníky všech generací. Přístup na internet nebo deskové hry jsou dnes pro mladé samozřejmostí, a to vše a ještě více může knihovna nabídnout i v těch nejmenších obcích. Starší občané se mohou v knihovně scházet i za jiným účelem a kromě knih zde naleznou další aktivity. Naše dotace sice není nijak vysoká, je to maximálně 50 tisíc Kč a obec navíc musí stejně velkou část financí do zvolené akce přidat, ale i tak se daří prostředí knihoven zvelebovat, třeba i po částech.
Jaká je podle Vašeho názoru role knihovny v životě obce? Na čem záleží, aby se stala skutečnou komunitní knihovnou?
Knihovna se často podílí na akcích místních spolků, některé knihovny kromě vlastních akcí prezentují a propagují také záležitosti obce – koncepce, plány i projekty nebo průzkumy názorů. V knihovně je prostor pro přednášky, diskutování o tématech, která jsou pro obec důležitá. Správná knihovna spolupracuje se školou nebo školkou a s mládeží, na starší generaci však také nesmí zapomínat. Skutečně komunitní knihovna to má vše dohromady.
Dotační titul Obecní knihovny patří v mezikrajském srovnání k jedinečným počinům, není mnoho krajů, které se v tomto u nás inspirovaly, byť Vy sama jste přispěla k jeho dalšímu šíření svým vystoupením na konferenci Knihovny současnosti 2022. Po dvou letech, kdy nebyl z důvodu pandemie covid vyhlášen, iniciovala Moravská zemská knihovna začátkem letošního roku webinář na podporu žádostí, na kterém jste se osobně podílela. Domníváte se, že i po těch letech je třeba obce motivovat, aby podporovaly svoje knihovny? A jakými cestami by to bylo podle Vás nejefektivnější?
Příjemné prostředí knihovny a aktivní knihovnice nebo knihovník je vždy pro obec velkým přínosem. Mnozí starostové to už vědí a s knihovnou výborně spolupracují. Dobré příklady táhnou a také naše propagace možnosti získat dotaci od kraje funguje dobře, takže o dotace je celkem zájem.
V letošním roce byl zaznamenán celkový počet žádostí v objemu přes 3 miliony korun, tedy mnohem víc, než byl plánovaný rozpočet. Můžete stručně objasnit, které žádosti nebylo možné podpořit a jaká jsou hodnotící kritéria?
Předmětné žádosti o dotace jsou bodovány, takže kromě počtu obyvatel s upřednostněním menších obcí je zohledněn také soulad se strategií nebo programem obnovy vesnice, aktivita obce a spoluúčast na platbě do integrovaného systému dopravy v kraji. Na žádosti větších obcí nad tisíc obyvatel se letos bohužel nedostalo. I tak jsme rozdělili o téměř půl milionu korun více finančních prostředků oproti původnímu předpokladu. Zájem byl po dvou letech koronavirové přestávky prostě větší, tak se kraj snažil pokrýt co nejvíce požadavků přesunem prostředků z nevyčerpaných dotačních programů.
Jedním z pěkných publikačních počinů, na kterém Vy sama máte osobní zásluhu, bylo vydání souboru tradičních lokálních receptů obcí zapojených do soutěže Vesnice roku Jihomoravského kraje s názvem Jihomoravský krajáč. Jednou z nepovinných kategorií soutěže je totiž Jihomoravský krajáč: soutěž o nejlepší recept na tradiční místní pokrm typický pro daný region. Můžete nám přiblížit, jak publikace vznikala a jaké recepty v ní čtenáři najdou?
Recepty na tradiční regionální pokrmy z obcí, které soutěžily u nás v kraji ve Vesnici roku, jsem sbírala deset let a od začátku mi bylo jasné, že by byla velká škoda je dále nevyužít a nezveřejnit je. Až pandemie koronaviru, která soutěž na dva roky zastavila, mi umožnila v čase, kdy soutěž neprobíhala a vznikl prostor pro jinou aktivitu, dotáhnout myšlenku k realizaci. Spojili jsme se s paní Petrou Burianovou, která vyhrála první ročník televizní soutěže Peče celá země, a ta ochotně, ba přímo nadšeně souhlasila se spoluprací. Byl to hejtmanův nápad, oslovit právě ji. Jemu se naše iniciativa s vydáním regionální kuchařky tradičních receptů velice zamlouvala, tak jsme knihu společně nachystali. Já jsem dodala recepty a paní Petra vybrané pokrmy připravila, recepty okomentovala a nechala jídlo nádherně nafotit. V kuchařce najdete sladká i slaná, masitá i bezmasá jídla včetně řady laskomin. Například jsou to patenty, sviňurková polévka, vinařský guláš, zelné šlíšky, šmor se zeleným salátem, škvarkové pagáčky, pégny nebo třísky a spousty dalších – celkem 52 dobrot.
Paní doktorko, na základě všech Vašich návštěv knihoven, jak by podle Vás měla vypadat ideální komunitní knihovna, aby se v ní návštěvníci, velcí i malí, cítili dobře?
Útulné prostředí rozhodně pomůže, ale bez osobnosti knihovnice nebo knihovníka to prostě není ono. Ideální komunitní knihovna je tam, kde starosta obce funkci knihovny správně chápe, využívá ji a pomáhá ji rozvíjet a knihovníka jeho práce navíc baví. To se pozná hned, když do knihovny vstoupíte.
Děkujeme za rozhovor.