Copyright Duha © 2025, Žádný příspěvek ani jeho část nesmí být reprodukován bez souhlasu autora a bez oznámení redakci.
![Podpořil Jihomoravský kraj Podpořil Jihomoravský kraj](/sites/duha.mzk.cz/files/souboryredakce/tansparentJMK.png)
Dne 29. listopadu 2011 se konala v Moravské zemské knihovně koordinační porada profesionálních veřejných knihoven Jihomoravského kraje, které se pravidelně zúčastňují zástupci profesionálních knihoven a jejich zřizovatelé. Porady se zúčastnili také zástupci Jihomoravského kraje – ing. Pavel Balík, radní za kulturu a JUDr. Hana Holušová, vedoucí odboru kultury a památkové péče Jihomoravského kraje. Na poradu přijala pozvání také vedoucí oddělení vzdělávání Národní knihovny ČR Mgr. Zlata Houšková.
Program koordinační porady zahájil přivítáním všech přítomných a úvodním slovem ředitel Moravské zemské knihovny Mgr. Tomáš Gec.
S prvním příspěvkem Veřejné knihovny v Jihomoravském kraji a Statistika kultury 2010 – čísla, která inspirují vystoupila Mgr. Monika Kratochvílová. Připomněla v letošním roce přijatou Koncepci rozvoje regionálních funkcí v Jihomoravském kraji, která představuje střednědobý plán rozvoje regionálních funkcí v Jihomoravském kraji na období 2011-2014. Připomněla Usnesení č. 99 schválené Komisí pro kulturu a památkovou péči JMK z března letošního roku, kterým Komise vzala tuto koncepci na vědomí jako závazný materiál pro další rozvoj regionálních funkcí v kraji.
Byly zdůrazněny priority nové koncepce, mezi které patří:
1) podpora zavádění moderních technologií do knihoven a v jejich důsledku omezování rutinní práce knihovníků ve prospěch zkvalitňování služeb uživatelům,
2) podpora zavádění webových stránek knihoven nebo alespoň základní přehled informací o knihovně na webových stránkách zřizovatele včetně vystavení on-line katalogu,
3) vzdělávání knihovníků, semináře, porady – propagovat a podporovat vzdělávání knihovníků v elektronickém prostředí, využívat elektronických opor a e-learningových forem vzdělávání s cílem zlepšit jeho dostupnost. Věnovat zvýšenou pozornost novým metodám práce s uživateli a rozšiřování služeb v souladu s trendy a potřebami společnosti a daného regionu,
4) tvorba výměnných knihovních fondů, jejich cirkulace a distribuce - docílit zvýšení prostředků na nákup ve všech okresech a regionech na výši 30 % objemu dotace RF při zohlednění prostředků poskytnutých obcemi na nákup a zpracování kmenového fondu,
Mezi další důležitý dokument na podporu dalšího rozvoje knihovnických a informačních služeb, patří nově schválená novela Metodického pokynu Ministerstva kultury k vymezení standardu veřejných knihovnických a informačních služeb poskytovaných knihovnami zřizovanými a/nebo provozovanými obcemi a kraji na území České republiky z listopadu letošního roku.
Nově byly určeny služby, jejichž poskytování se v knihovnách stává již běžným standardem a jejichž vymezení bylo již dlouhodobě požadováno jak ze strany knihovníků, tak i zřizovatelů:
V prezentaci byl uveden přehled některých statistických ukazatelů, které vykazují veřejné knihovny Jihomoravského kraje podle zveřejněných údajů ze Statistiky kultury 2010 a z podkladů pověřených knihoven. Mezi sledované ukazatele patří každoročně stav webových stránek a on-line katalogů knihoven, které se stanou sledovaným ukazatelem zejména s novým požadavkem Metodického pokynu, aby každá knihovna v obcích s počtem obyvatel vyšším než 500 zveřejnila elektronický katalog, který může veřejnost využívat prostřednictvím dálkového přístupu.
Závěrem byly prezentovány některé výsledky průzkumu čtenářství, který v loňském roce uskutečnil Ústav pro jazyk český AV ČR ve spolupráci s Národní knihovnou ČR a který vydalo nakladatelství Host pod názvem Čtenáři a internauti od Jiřího Trávníčka.
Na závěr prezentace bylo připomenuto, že jsme zemí, která má zásluhou našich předchůdců, jimž se podařilo v roce 1919 prosadit zákon o veřejných knihovnách obecních nařizující povinnost všem obcím založit na svoje náklady veřejnou knihovnu, nejhustší síť knihoven na světě. Z úcty k jejich snažení bychom neměli dopustit, aby se nám knihovny takzvaně ztrácely před očima, aby v nich ubývalo čtenářů a návštěvníků. Knihovny vždy byly a budou především místem s velkým potenciálem, potenciálem formovat ty, kteří do nich přicházejí. A do jaké míry se to podaří, záleží nejen a na knihovnících, na jejich erudovanosti a zájmu o práci, ale zejména také na těch, kteří mají možnost udělat z veřejných knihoven příjemné místo, kam se čtenáři a návštěvníci rádi vracejí.
S příspěvkem Knihovna – tradiční značka dobré kvality vystoupila vedoucí oddělení vzdělávání Národní knihovny ČR Mgr. Zlata Houšková. Ve své prezentaci určené zejména zřizovatelům knihoven připomněla význam propagace a marketingu knihoven, zejména důležitost webových stránek. Na mnoha příkladech z českých i zahraničních knihoven upozornila na potenciál knihoven spočívající v jejich takřka neomezených možnostech, jak se v rámci svého místa prezentovat (pořádání nejrůznějších aktivit, spolupráce s dobrovolníky a s místními organizacemi). Informovala o možnosti spojit knihovnu s informačním centrem jako efektivním způsobu využití informačního potenciálu knihovny. Při zvažování této možnosti je však zapotřebí vždy zohlednit místní podmínky a možnosti. Mgr. Houšková zdůraznila význam interiéru knihovny pro zajištění komfortu uživatelů, současně nastínila vizi knihoven coby všem dostupného alternativního místa trávení volného času ve srovnání s návštěvou obchodních center a multikin. (Prezentace Z. Houškové)
Po přestávce představila Projekt Webovky.knihovna.cz Mgr. Olga Prokopová ze společnosti Westcom, s.r.o a Andrea Mizerová z projektového týmu. Projekt vznikl ve spolupráci Kabinetu informačních studií a knihovnictví FF MU a Moravské zemské knihovny. Jeho cílem je nabídnout knihovnám dostupnou alternativu moderních webových stránek s prvky webu 2.0. Aktuální cena pro knihovny je 375,- Kč ročně: http://webovky.knihovna.cz/cenik/ a zahrnuje:
Výhodou webových stránek přes Webnode je jejich předpřipravená podoba, která umožňuje již v den zakoupení jejich využití. Administrace stránek je zcela v kompetenci knihovníka. V případě zájmu ze strany knihoven připraví Moravská zemská knihovna školení pro nové uživatele stránek.
Více informací viz metodický portál na podporu projektu: http://webovky.knihovna.cz/
Komunitní aktivity Městské knihovny Blansko představil Mgr. Pavel Přikryl, ředitel Městské knihovny. Ve své prezentaci informoval o zajímavých projektech, které knihovna uskutečnila zejména v posledních dvou letech. Zdůraznil, že ve městě Blansko vyvíjí kulturní činnost také muzeum, galerie a městské kulturní středisko, se kterými knihovna pravidelně spolupracuje.
Od září 2011 byl zahájen již 2. ročník Blanenské univerzity (nejen) pro seniory, v letošním roce s tématem Základy psychologie. Obsahem je celkem 14 přednášek rozvržených do deseti školních měsíců pro 30 přihlášených účastníků. Počet zájemců však daleko převyšoval kapacitní možnosti tohoto kurzu. Úspěšná spolupráce při zajišťování lektorů pokračuje s blanenským gymnáziem.
V loňském roce se uskutečnil projekt Zelená tužka – kurz tvůrčího psaní. Uvažuje se o pokračování tohoto kurzu i v dalších letech.
V rámci ediční činnosti vydala Městská knihovna sborník prací účastníků tohoto kurzu.
Do projektu Štětec, křída, pastelka se mohlo z kapacitních důvodů přihlásit pouze 15 zájemců. Obsahem kurzu je výuka výtvarných technik.
V červnu knihovna připravila 1. burzu historických předmětů – blanensií. Akce bude mít pro velký úspěch pokračování v příštím roce.
Městská knihovna otevřela stálou malou galerii rozdělenou do tří souborů – hudební nástroje, hudební skladatelé a dojmy z hudby. Galerie byla otevřena ve spolupráci s místní ZUŠ.
Již podruhé uskutečnila knihovna letní půjčování v blanenském aquaparku, kde nabízela návštěvníkům až sto titulů novin a časopisů a oddechovou četbu na kauci 30,- Kč. Tato částka byla po přinesení titulu vrácena.
V červnu byl ukončen projekt – literárně výtvarná soutěž ke 110. výročí narození Jaroslava Seiferta s názvem Chlapec a hvězdy.
V říjnu 2011 se uskutečnil již druhým rokem salon blanenských fotografů, který nabízí příležitost prezentovat svoje díla místním fotografům-amatérům.
Cesty za poznáním je projekt hudebního oddělení, mezi další projekty knihovny patří např. Nebojte se PC, Poznejme s knihovnou. Mezi chystané projekty patří Valentýnská soutěž, projekt Hanzelka a Zikmund – výpravy za snem.
V edici KráLiK – Krásná literatura kraje vydala knihovna za uplynulé dva roky čtyři knihy v maximálním nákladu 50 výtisků určených těm, kdo se na publikaci (sborníku prací) obsahově podíleli.
Knihovna má nové webové stránky: http://www.knihovnablansko.cz/.
O svých aktivitách příležitostně informuje v tištěné i elektronické podobě časopisu Duha.
Blok profesionálních knihoven zahájila vedoucí Městské knihovny Moravský Krumlov, paní Martina Nováková. Představila aktivity knihovny včetně historického pohledu na její vývoj, připomněla také 120. výročí založení knihovny, které se stalo příležitostí k propagaci činnosti knihovny v rámci města. U příležitosti 120. výročí vyšla publikace Evy Grunové Knihovna Moravský Krumlov s podnázvem Sborník vydaný k 120. výročí veřejného knihovnictví ve městě, knihovna má nové logo, jehož autorem je Jiří Fixl, a uspořádala výstavu.
Městskou knihovnu Ivančice představila vedoucí knihovny Bc. Blanka Odutová. Knihovna má čtyři pobočky v integrovaných obcích.
Důraz na propagaci aktivit ve více vrstvách (osobní pozvání, kabelová televize, webové stránky).
http://www.knihovnaivancice.cz/
Městskou knihovnu Rájec-Jestřebí představila vedoucí knihovny Pavla Šamonilová a Radka Dvořáková.
Knihovna je součástí Odboru kultury městského úřadu.
Od roku 2010 má nové webové stránky:
http://www.rajecjestrebi.knihovna.cz/
Tyto profesionální knihovny byly na koordinační poradu vybrány ve spolupráci s metodiky pověřených knihoven JMK, na které se Moravská zemská knihovna obrátila s žádostí o návrh knihoven, které patří mezi profesionálními knihovnami v Jihomoravském kraji k těm nejlépe pracujícím.
Posledním bodem porady byla prezentace e- čteček. Čtečky prezentoval Tomáš Lipovský z MZK. Jednalo se o typ:
V současné době nabízí MZK svým uživatelům k zapůjčení sedm čteček.
Koordinační porada představuje již tradiční platformu pro sdílení nových knihovnických trendů a dobrých zkušeností knihoven. Zejména účast zřizovatelů knihoven dává naději pro zlepšení podmínek pro jejich činnost a poskytovaných služeb v jednotlivých regionech.