Copyright Duha © 2025, Žádný příspěvek ani jeho část nesmí být reprodukován bez souhlasu autora a bez oznámení redakci.
![Podpořil Jihomoravský kraj Podpořil Jihomoravský kraj](/sites/duha.mzk.cz/files/souboryredakce/tansparentJMK.png)
Těšínské Slezsko bylo po celá staleti mnohonárodnostnim regionem. Sídelní město Teschen bylo od konce 13. století jeho obchodním a správním centrem a zároveň knížecím sídlem. V roce 1920 po skončení 1. světové války a vymezení hranic nově vzniklých států na území bývalého Rakouska-Uherska bylo město rozděleno na dvě části: Cieszyn, který připadl Polsku, a Český Těšín, který se stal součástí nově vzniklého Československa. Ve vznikajícím městě bylo nutno přednostně vybudovat administrativni a správni budovy včetně zázemí, které nové město potřebovalo. Nedalo se očekávat, že v této hektické době bude v plném rozsahu naplněn zákon 430/1919 Sb. Po nesmělých snahách, ukončených 2. světovou válkou, byla skutečná Městská knihovna založena až v r. 1945. Těšínský region je charakteristický zde žijící polskou menšinou (v současnosti 13,7 % občanů v Českém Těšíně). Obě města Český Těšín i polský Cieszyn žijí nejen čilým přeshraničním ruchem, ale i realizací společných projektů v mnoha oblastech.
Veřejná knihovna v Českém Těšíně oslaví letos 70 let svého trvání. Za tu dobu se stala respektovaným knihovnickým a informačním centrem nejen ve městě, ale i širším regionu, což dokládá skladba knihovního fondu, široká nabídka služeb, či mezinárodní spolupráce na poli knihovnictví. Není pochyb, že se knihovna věnuje svému regionu s veškerou péčí, ať už je to složením knihovního fondu (čítá 17,5 % literatury v polštině) nebo zaměřením své kulturní, edukační a komunitní činnosti.
Práce s regionální literaturou stojí na prvním místě, což je pro knihovnu pochopitelné, avšak rozsah našeho zájmu je širší. Důkladnou pozornost věnujeme posilování historického povědomí v regionálních souvislostech a propagaci lokálního kulturního dědictví, což je oblast, ve které přetrvává velký dluh z minulosti. To považuje naše knihovna za jeden z prvořadých úkolů. Domníváme se totiž, že právě veřejné knihovny jsou v tomto smyslu mnohdy jedinými kompetentními institucemi v mistě, které prostřednictvím pořádaných kulturních akcí dokáží posilovat regionálni sounáležitost v kontextu všeobsahující myšlenky evropanství.
Pro zmapování literárního zázemí na Těšínském Slezsku vydala naše knihovna v r. 2012 Literární mapu Těšínského Slezska - Śląska Cieszyńskiego (na tomto místě bych chtěla podotknout, že řada pořádaných kulturních či vzdělávacích akcí probíhá ve spolupráci s partnery v polském Cieszynie, protože i tam je zájem chápat oba Těšíny ve smyslu kulturním jako jedno město). Literární mapu jsme vydali ve spolupráci s Bibliotekou Miejskou v Cieszynie, prof. Liborem Martinkem (Slezská univerzita Opava) a prof. Danielem Kadłubcem (Ostravská univerzita). Literární mapa je ve formě plakátu o velikosti A2 a mapuje nejvýznamnější osobnosti našeho regionu na české i polské straně hranice. Jména na mapě jsou opatřena fotografií a stručným biogramem každé z osobností. Literární mapa byla vydána v nákladu 200 ks a financována z prostředků Ministerstva zahraničních věcí ČR.
Již pět let provozuje Městská knihovna Čítárnu a kavárnu Avion, jejímž majitelem je město Český Těšín. Právě ona kavárna byla vybudována ve smyslu obnovy kulturního dědictví. Jako replika legendární kavárny Avion z let 1933-39 přenáší svého genia loci do současnosti díky programovému konceptu, který zpracovala právě českotěšínská knihovna. Koncept je zaměřen na práci s regionem, tj. na regionální literaturu, regionální historií a současný kulturní a společenský život v místě. Městská knihovna zde organizuje pořady klubového typu, které dosud nejsou v knihovnách samozřejmostí, a zároveň tím rozšiřuje nabídku kulturních služeb ve městě. Příprava takových pořadů není jednoduchá zvláště v případě, když se nejedná o ojedinělé akce, nýbrž permanentní programovou nabídku. Kavárna nabízí veřejnosti podobný program 1-2x v týdnu.
Programová nabídka je různorodá. Přednost mají literární večery regionálních autorů zde žijících včetně těch, kteří mají k Těšínsku nějaký vztah (v poslední době se uskutečnil např. literární večer s Jindřichem Mannem, synem Ludvíka Aškenazyho a vnukem Heinricha Manna nebo literární večer s polským básníkem Zbygniewem Machejem aj.). Často pořádáme vzpomínkové večery již nežijících regionálních osobností, což jsou pořady u veřejnosti hodně oblíbené. Do nabídky pořadů patří pravidelné výstavy regionálních výtvarníků, koncerty různých žánrů přes jazz po vážnou hudbu, příležitost zde nacházejí mladí začínající hudebníci. Českotěšínská Čítárna a kavárna Avion si získala své příznivce i v Polsku. Již třetím rokem sem přijíždějí známé osobnosti z Polska, aby se zúčastnily česko-polských diskusních pořadů „Bez stereotypů. Češi a Poláci o sobě navzájem”. Tento cyklus je velmi oblíbený. Jeho smyslem je představit známé osobnosti české a polské kultury a jejich prostřednictvím pronést myšlenku, kterou je blízkost národů Čechů a Poláků, poukázat na společné historické události a podívat se na svůj národ očima toho druhého. Letos jsme zahájili 3. řadu pořadů Bez stereotypů, kterých se v minulosti zúčastnily dvojice osobností, např. Zbygniew Czendlik a Jaromír Nohavica, disidenti Mirosław Jasiński a Petruška Šustrová, firmaři Adam Sikora a David Ondříček, překladatelé Jacek Baluch a Václav Burian, designeři Michał Stefanowski a Jiří Pelcl, pozorovatelé Mariusz Szczygieł a Pavel Trojan, sociologové Radosław Zenderowski a Jiřina Šiklová aj. Do budoucna máme řadu plánů, je však nutno mít stále dostatečné finanční zázemí, které si zabezpečujeme různými projektovými žádostmi.
Velmi důležitá je skutečnost, že nejen práce s regionální literaturou, ale práce s regionem v širším kontextu by měla být dalším směrem komunitní práce veřejných knihoven. Na toto téma připravuje Městská knihovna v Českém Těšíně odborný seminář, který proběhne ve dnech 13.-14.10.2015 v Čítárně a kavárně Avion.
Přílohy k článku:
Příloha | Velikost |
---|---|
mapa_A4.pdf | 2.73 MB |
AVIONoviny2013.pdf | 5.57 MB |